Projednáno - usnesení přijato

7. zasedání Zastupitelstva Libereckého kraje dne 30.08.2016

Bod pořadu jednání:	108.	
		
Název :	Rychlé železniční spojení Liberec – Praha – informace o přípravě	

Důvod předložení:	Usnesení č. 1341/16/RK ze dne 16. 8. 2016	

Zpracoval:	Ing. Pavel Blažek
KORID LK, spol. s r. o.
	
Projednal:	Rada kraje dne 16. 8. 2016
     
Výbor dopravy dne 23. 8. 2016

Předkládá:	Vladimír Mastník
člen rady kraje, řízení resortu dopravy
	
K jednání přizván:	     

Návrh na usnesení:

Zastupitelstvo kraje po projednání
bere na vědomí
informaci o přípravě rychlého železničního spojení Liberec - Praha včetně návrhu dalšího postupu pro zlepšení kvality dálkového spojení Libereckého kraje s Prahou,
schvaluje
uplatnění požadavků k zadávané studii proveditelnosti železničního spojení Praha - Mladá Boleslav - Liberec  zejména ve věci časové dostupnosti Liberec - Praha cílově do 60 minut
a ukládá
Vladimíru Mastníkovi, členu rady kraje, řízení resortu dopravy, zajistit odeslání požadavků k zadávané studii proveditelnosti železničního spojení Praha - Mladá Boleslav – Liberec na Správu železniční dopravní cesty.
Termín: 30. 09. 2016

Důvodová zpráva

Spojení do Prahy patří mezi tři nejvýznamnější dopravní vazby většiny měst a obcí Libereckého kraje (dále jen LK). Autobusy Liberec - Praha jsou druhou nejvytíženější dálkovou linkou v ČR. Oblast veřejné dopravy LK ve směru Praha je dnes orientována na silniční spojení, zejména dálnici D10, jejíž stavba přinesla kvalitativní skok i rozvoj širokému regionu. Železniční spojení obdobnou modernizací neprošlo, je prakticky nepoužitelné. Historická trasa dráhy není vedena přímo, je oproti silnici o téměř třetinu delší, rychlosti vlaků jsou nízké, jejich cestovní doba je oproti autobusu více než dvojnásobná.
LK je bílým místem na mapě kvalitních rychlých železnic a stále leží stranou vážné přípravy zásadních investic dráhy. Zodpovědní nejčastěji používají argumenty typu "dálnice je dostatečná", "drážní koridor zde postrádá vyšší nákladní a přeshraniční význam", resp. poukazují na ekonomickou neefektivitu zvažované modernizace železnice.
S realitou cestování do Prahy se denně setkávají občané LK při vyprodané kapacitě, prostorovém a jízdním komfortu autobusových spojů, zatímco jiné regiony obdobného významu profitují z úspěchu rozsáhlé modernizace železničních koridorů a zejména ze státem financované veřejné obslužnosti dálkovou železniční dopravou. Spojení Prahy ve směrech Pardubice, Hradec Králové, Ústí nad Labem, Plzeň, České Budějovice je mimo dálnic řešeno také kapacitní železniční elektrizovanou infrastrukturou pro rychlosti 100 - 160 km/h a ministerskou objednávkou dálkových spojů v průměrně hodinové četnosti, v některých případech i s více segmenty obsluhy (pozn.: různými kategoriemi vlaků s odlišným počtem míst zastavení). V případě spojení Prahy s Ústím n. L. nebo Hradcem Králové jdou plány státu ještě dál. V obou případech je v provozu dokončovaná dálnice, modernizovaný železniční koridor pro rychlost 160 km/h, u druhé paralelní trati je rekonstrukce na rychlost o málo nižší v přípravě a aktuálně se diskutuje výstavba další, třetí trati s vysokorychlostními parametry. To ostře kontrastuje s diskusí, zda může být ekonomicky efektivní modernizace jediného stávajícího železničního spojení do Liberce a možností pokračování do Polska, resp. Německa s ohledem na přítomnost dálnice. LK je přitom region se vzdáleností a vyjížďkovým potenciálem plně srovnatelným s ostatními jmenovanými regiony.
Obtížné je hodnocení míry významu přeshraničního spojení, neboť i na mnohých stávajících "koridorových" přechodech je využití v osobní či nákladní dopravě velmi diskutabilní, včetně nyní ministerstvem objednávaných mezinárodních linek (viz Cheb, Domažlice, Horní Dvořiště, Lichkov). V každém případě těžiště frekvencí cestujících na železnici vychází z vnitrostátních relací. Je třeba zmínit, že žádost LK o financování spojení krajského města s Prahou i přeshraničních spojení byla Ministerstvem dopravy (dále jen MD) odmítnuta, mj. s odkazem na špatný stav železniční infrastruktury (též v gesci MD).
V posledních letech bylo na téma rychlého železničního spojení Liberce s Prahou zpracováno několik studií. Poslední z nich spolufinancoval též LK, zpracovatel (společnost IKP CE s.r.o.) však před dokončením dokumentace spadl do insolvence. Dosavadní výstupy se zaměřily na modernizace tratí ve velkém rozsahu (s podmínkou časové dostupnosti Liberec - Praha do 60 min.), leč narážely na problematiku prokázání nedostatečné ekonomické efektivity a také na nejednotnost politických i odborných názorů o geografickém vedení trati. Ve Středočeském kraji jsou diskutovány v zásadě tři varianty trasy mezi Mladou Boleslaví a Prahou (Milovice, Brandýs n. L., Všetaty). Tamní diskuse je zaměřená v podstatě k prosazení regionální obsluhy Milovic směrem do Mladé Boleslavi v rámci koridoru Liberec - Praha. Proti mohou hovořit argumenty o omezené kapacitě trati Lysá n. L. - Praha a dosažitelné cestovní době Liberec - Milovice - Praha v optimálním případě nejméně 96 min. Bohužel se odborné diskuse často zaměřují na úsek Mladá Boleslav - Praha, ale pro LK kritický úsek Liberec - Turnov (mj. významná relace Liberec - Turnov - Semily) zůstává stranou pozornosti. Zde je třeba zdůraznit, že na území LK byla nalezena invariantní trasa, která byla zapracována do Zásad územního rozvoje LK. Tuto trasu je potřeba dále precizovat, naopak její případné zpochybnění by zřejmě nevedlo k nalezení úspěšnějšího řešení v reálném čase. 
Je zjevné, že rekonstrukce železnice ve stávající trase nepřinese její konkurenceschopné zrychlení. Varianty s významným využitím stávajících tratí naráží na zásadní rychlostní a kapacitní problémy v míře, která nedovoluje obhájit i tak značný rozsah, nákladnost a dlouhou dobu "udržitelnosti" takového projektu v konfrontaci s rychlostí vývoje dopravních potřeb a očekávání cestujících. Je třeba nalézt územní vedení trasy rychlé dopravní spojnice Liberec - Praha v takových parametrech, aby budoucí investice převzala významnou měrou dopravní zátěž a obstála v dlouhodobém časovém horizontu. Prvořadným úkolem je zajistit územní ochranu takového koridoru.
Aktuální podmínkou realizovatelnosti projektu v podmínkách ČR je financovatelnost ze zdrojů EU. Ta je podmíněna vedením evropského mezinárodního koridoru typu "TEN" v ose Praha -Liberec - Wroclaw (pozn. existuje konkurenční varianta vedení koridoru přes Hradec Králové). K tomuto cíli je nutno zaměřit politickou aktivitu.
Pro rychlé zlepšení kvality spojení LK s Prahou bude vhodné postupnými kroky řešit nejvíce omezující úseky prioritně a v ostatních částech, po omezenou dobu, co nejlépe zhodnotit a využít stávající infrastrukturu v optimalizované podobě.
Dne 17. 5. 2016 kladně projednala Centrální komise Ministerstva dopravy návrh MD a SŽDC, s.o. na zadání další Studie proveditelnosti železničního spojení Praha - Mladá Boleslav - Liberec včetně schválení technických podmínek pro zpracování studie ve značně redukovaném standardu, zejména s podmínkou časové dostupnosti Liberec - Praha nově (až) do 100 min. a s kapacitním omezením na pouhý jeden pár spojů z Libereckého kraje do Prahy za hodinu. V této souvislosti vyvstává obava, zda je za takových kvalitativních podmínek projekt ještě smysluplný. Důvodem zpracování této zprávy je projednání nově stanovených kvalitativních parametrů rychlého železničního spojení Liberec - Praha v orgánech kraje a následně upřesněné definování zájmů LK vůči zadavatelům studie proveditelnosti a celková akcelerace zlepšení železniční infrastruktury z Liberce ve směru Praha.

Resort dopravy, v návaznosti na Politiku územního rozvoje ČR, resp. standardy, ve kterých je řešena dopravní obsluha srovnatelných aglomerací v rámci ČR a v návaznosti na zodpovědnost státu dbát o přiměřeně rovnoměrný a udržitelný rozvoj svého území, doporučuje následující postup:
1.	vstoupit do jednání Vládou ČR, poslanci a senátory s cílem bezodkladně zahájit projektovou přípravu konkrétních staveb pro rychlé spojení Liberec - Praha s prioritou na invariantním úseku Liberec - Turnov a dále prosadit vedení mezinárodního železničního koridoru TEN v trase Praha - Liberec - Wroclaw;
2.	požádat vládu o finanční kompenzace z důvodu nezajištění kvalitní dostupnosti Libereckého kraje mezinárodní dopravou a zejména dálkovou dopravou z Prahy do doby realizace kvalitního spojení, resp. zavedení dálkové dopravy ve standardech obvyklých u krajských měst srovnatelné velikosti - finanční kompenzace by byly použity na zvýšení kvality dopravní obsluhy mezi LK a Prahou v objednávce LK;
3.	uplatnit u objednatele zadávané studie proveditelnosti tyto zpřesňující požadavky LK na zpracování:
a.	časová dostupnost Liberec - Praha cílově do 60 min., v dílčích etapách projektu do roku 2030 do 90 min. (stávající stav s využitím autobusu);
b.	dostatečná kapacita minimálně pro 2 segmenty rychlé dálkové dopravy v relaci LK-Praha a se zohledněním dalších relací (Liberec - Semily, Liberec - Kolín);
c.	na území LK respektování dříve projednaného územního koridoru dle ZÚR LK a zpřesnění vedení trasy v problematickém úseku přes Hodkovice n. N.;
d.	vyřešení dostupnosti Jablonce n. N. a Turnova např. přestupní vazbou v Hodkovicích n. M.;
e.	vyřešení dostupnosti centra Mladé Boleslavi - u druhého segmentu přímou bezpřestupovou vazbou;
f.	územní vedení mimo LK ponechat v kompetenci příslušné územní samosprávy za podmínky dodržení požadavku na časovou dostupnost dle bodu a.
g.	využití rychlého spojení Liberec - Praha jako infrastrukturní páteře pro kvalitní bezpřestupové dopravní spojení v dalších relacích (např. Česká Lípa - Praha, Liberec - Nymburk - Hradec Králové / Kolín).